Řídit se jen cenami akcií je jako porovnávat přímo ceny pečiva s různou hmotností. Rozhodující u něj by měla být cena za gram a u akcií je zase dobré dívat se na ceny za jednotku zisků. Tedy tzv. PE. U pečiva pak můžeme ještě namítnout, že můžeme mít různou kvalitu a výživnost těsta a u PE o nich můžeme s nadsázkou hovořit také. Můžeme jej totiž ještě vztáhnout k budoucímu růstu zisků, nebo k výši vládních dluhopisů. Co tyto ukazatele napovídají nyní?
1. PEG: Pokud PE vydělíme očekávaným dlouhodobějším růstem zisků, získáváme tzv. PEG. Pokud bude PE trhu například dosahovat 20 a očekávaný dlouhodobý růst bude na 10 %, PEG dosahuje 2. Pokud by očekávaný růst byl na 5 %, PEG je na 4 a trh je pak v tomto ohledu dražší, i když PE je stejné. V současné době se podle dat Yardeni research PEG celého indexu SPX pohybuje kolem 1,8, což je vyjma extrémního roku 2020 minimálně od roku 1995 zdaleka nejvýše. Dlouhodobější růstová očekávání se ale podle konsenzu pohybují stále jen něco nad 10 %, což není historicky nijak vysoko. Tj., technologický boom v těchto očekáváním téměř určitě zabudován (ještě není), v PE ale už zřejmě ano a tudíž vychází PEG hodně vysoko.
2. EP a výnosy dluhopisů: PE jde také vztáhnout k výši výnosů vládních dluhopisů*, což je nyní vzhledem k jejich znatelnému růstu populární téma. Pokud nyní PE indexu SPX dosahuje téměř 19, je tzv. ziskový výnos indexu, tedy obrácené PE, na cca 5 %. Výnosy desetiletých vládních dluhopisů se pohybují nad 4 % a rozdíl mezi oběma proměnnými je tedy pod 1 %. Jak ukazuje následující graf, jde o dlouho nevídaná minima. Akcie tedy svým způsobem pohyb výnosů směrem nahoru ignorují:
![zz](/Fotobank/e79e9b89-2fe1-4dd4-94c4-76d655c605c8?width=404&height=328&action=Resize&position=Center)
Zdroj: X
Tento graf ve svém popisku netvrdí, že onen rozdíl je rizikovou prémií akciového trhu, což je na trhu široce rozšířený nešvar. Onen rozdíl má totiž v sobě vedle oné prémie zabudovaný i očekávaný růst zisků a také výplatní poměr (poměr dividend k ziskům). Dá se tak brát jako ukazatel celkového optimismu bez snah na jeho rozdělení na rizikovou a růstovou část. Graf přitom také ukazuje, že najít nějaký standard hodnot je minimálně během posledních dvaceti let docela těžké, ale přece jen:
--Pár let před rokem 2008 se onen rozdíl držel mezi 1,5 – 2 procentními body. Nasazeno na současné výnosy dluhopisů by to znamenalo ziskový výnos ve výši kolem 6 %. Tedy PE kolem 16,5.
--Po roce 2014 se rozdíl na čas stabilizoval kolem 3,5 procentního bodu, což stejnou úvahou implikuje PE kolem 13.
--Pokud dáme stranou dění kolem roku 2020, tak po roce 2017 byl pomyslný standard rozdílu kolem 3 procentních bodů. Nyní by to implikovalo PE kolem čtrnácti.
Relativně k současným výnosům dluhopisů a také k aktuálnímu konsenzu týkajícímu se dlouhodobějšího růstu zisků tedy PE moc velkou pomyslnou „kvalitu“, či „výživnost“ nevykazuje. S výše uvedeným dodatkem týkajícím se oficiálních predikcí a toho, co v nich je a není odraženo.
*Porovnávat PE, respektive ziskový výnos s výnosem dluhopisů je ale trochu porovnávání hrušek a jablek. V tom smyslu, že zisky nejsou tím, co akcionáři z akcií dostávají, tím jsou dividendy. Lepší by tu tedy bylo porovnávat dividendové výnosy s výnosy dluhopisů, ale mnohem častější je výše uvedený pohled.