Přestože nebezpečí recese se zpomalením ekonomiky vzrostlo, většina ekonomů tvrdí, že pokles není v bezprostřední budoucnosti pravděpodobný, vzhledem k síle trhu práce a přebytku hotovosti v rozvahách domácností v objemu více než 2 bilionů dolarů. Horší vyhlídky si však malují na příští rok kvůli dopadu vysoké inflace, která nahlodává přebytek hotovosti, a zvyšování úrokových sazeb ze strany Fedu.
Bývalý představitel Fedu a ekonom Peter Hooper byl mezi prvními, kdo začal recesi předpovídat, a pravděpodobnost, že k ní dojde v příštím roce, je podle něj více než 70 %. Přesto říká, že tu stále jsou scénáře, jak se jí vyhnout. Ty by, podle slov americké ministryně financí Janet Yellenové, vyžadovaly štěstí a dovednost na straně Fedu, který se snaží udržet rostoucí ceny na uzdě. Úspěch bude ale také záviset na silách, které centrální banka nemůže ovlivnit – což podotkl i sám předseda Fedu Jerome Powell, včetně problémů s dodavatelskými řetězci způsobených pandemií a ruskou invazí na Ukrajině.
![01](/Fotobank/d9b47a2f-bf1f-4a70-9059-f7f115457c23?width=500&height=321&action=Resize&position=Center)
Na základě předpokladu, že nejhorší ekonomické dopady Covid-19 a války jsou už za námi, sází hlavní ekonom Moody’s Analytics Mark Zandi na to, že to Fed to dokáže. „Stále si myslím, že to zvládneme bez recese. Ale samozřejmě to bude velmi, velmi těsné, protože rizika jsou velmi vysoká,“ řekl.
V sázce je hodně. Recese by pravděpodobně připravila stovky tisíc Američanů o práci a vyvolala by další velký pokles na akciovém trhu. Znamenalo by to také další potíže pro prezidenta Joea Bidena, jehož demokraté budou chtít ubránit v listopadových volbách těsnou většinu v Kongresu.
Trhliny, ale pevné základy
Biden v pátek vychvaloval sílu trhu práce, i když sám připustil, že v myslích Američanů ji pravděpodobně zastíní dopady obří inflace. V ekonomice se začínají projevovat trhliny. Slábne tempo růstu, které loni dosáhlo nejvyšší úrovně od roku 1984. Trh s bydlením se láme pod vlivem velkého skoku na úrokových sazbách a prodeje nových domů v dubnu prudce klesly - nejvíce za téměř devět let. Technologické společnosti, kterým se během vrcholu pandemie dařilo, snižují počet zaměstnanců. A maloobchodníci jako Walmart a snižují své odhady příjmů, když bojují s rostoucími náklady.
To spustilo na Wall Street poplašný alarm. Akciový index Nasdaq se propadl do medvědího trhu, zatímco spready podnikových dluhopisů se rozšířily, což odráží rostoucí riziko recese.
A také hlavy korporátního sektoru od generálního ředitele Jamieho Dimona, přes šéfa Tesly Elona Muska, až po Garyho Friedmana, šéfa prodejce nábytku RH, tento týden vyjádřili obavy ohledně poklesu ekonomiky. Nicméně předseda Lloyd Blankfein v pátečním tweetu uvedl, že některé temné vyhlídky jsou přehnané. "Trochu potlačte negativitu na ekonomickém výhledu." I když nastaly „rizikovější časy“, ekonomika „může stále ještě přistát měkce“.
Také Megan Greeneová, hlavní ekonomka Krollova institutu, uvedla, že obavy z recese jsou předčasné. Spotřebitelé stále mají velkou finanční munici z dřívějších časů pandemie, kdy byli zavřeni doma a zasypáni stimuly federální vlády. A zatímco se trh s nemovitostmi otáčí, mnozí stále těží z vyššího ocenění nemovitostí.
Ke kolektivní spotřebitelské munici přispívá i rostoucí počet zaměstnaných v celé ekonomice - květnový report ukázal nárůst zaměstnaných o 390 000. Míra nezaměstnanosti se tak drží téměř na minimu za posledního půl století. To vše umožňuje spotřebitelům nadále utrácet i přes vyšší ceny potravin, benzínu a dalších nezbytností. Nehledě na inflaci růst spotřebitelských výdajů v dubnu skutečně zrychlil, ukázala data z 27. května.
V dobré kondici
„Spotřebitelé jsou v dobré kondici,“ řekl 24. května televizi Bloomberg, generální ředitel Brian Moynihan. „Co je zpomalí? Momentálně nic." Inflace však bude i nadále požírat železné úspory domácností, takže výhled na příští rok bude ještě napjatější.
"Nemyslím si, že v příštích 12 měsících přejdeme do recese," řekla ekonomka Greene. "Obavy mám spíše z těch 12 měsíců poté." Osud ekonomiky v roce 2023 bude nakonec záviset na tom, co se stane s inflací a jak vysoko bude muset Fed zvyšovat úrokové sazby, aby je snížil na přijatelnou úroveň. Fedem oblíbené měřítko inflace v dubnu meziročně vzrostlo o 6,3 %, což je více než trojnásobek 2% cíle centrální banky.
Kurz Fedu
Hooper z říká, že Fed možná bude muset navýšit krátkodobé úrokové sazby až o 5 %, aby dokázal vytlačit inflaci z ekonomiky. To by bylo nejvýše od roku 2007 a výrazně nad současným cílem Fedu mezi 0,75 % až 1 %. "Abyste zmírnili inflační tlak na trhu práce, budete muset nechat zvýšit míru nezaměstnanosti," řekl Hooper, který se drží své sázky na recesi.
Hlavní americká ekonomka Oxford Economics Kathy Bostjancic má opačný názor. Šance na recesi odhaduje na 35 %, přičemž tvrdí, že uvolněné napětí v dodavatelském řetězci a příliv pracovníků do pracovní síly pomůže zmírnit inflační tlaky i bez utahování FEDu, které by mělo negativní vliv na ekonomiku.
Dalším plus pro Fed je fakt, že investoři, spotřebitelé a podniky se zdají být přesvědčeni, že časem dokáží dostat inflaci pod kontrolu, ukazují průzkumy a ukazatele na trhu dluhopisů. To znamená, že tvůrci politik se nemusí uchýlit k „trestu recese“, aby z ekonomiky vytlačili psychologii inflace, uvedl hlavní ekonom Michael Feroli.
![02](/Fotobank/9a0f90b6-35ed-4794-a99e-069c8daa19e2?width=500&height=324&action=Resize&position=Center)
To však neznamená, že úkol Fedu bude snadný. Feroli odhaduje zpomalení růstu na pouhé 1 % ve druhé polovině roku 2023, kdy ekonomiku zasáhne přísnější měnová politika. "Fed musí najít rovnováhu, aby udržel růst podprůměrný, ale přesto stále kladný," řekl. "Můžeme se vyhnout recesi, ale rozhodně za vyššího rizika."
Zdroj: Bloomberg