Švýcarská centrální banka dnes zvýšila svou základní úrokovou sazbu o 0,75 procentního bodu na 0,5 procenta. Je to nejvýraznější zvýšení za dobu existence této centrální banky. Švýcarsko bylo poslední evropskou zemí se zápornou základní úrokovou sazbou a dnešní zvýšení je ve Švýcarsku teprve druhé za posledních 15 let, upozornila agentura Reuters. Centrální banky po celém světě nyní zpřísňováním měnové politiky reagují na rostoucí inflaci. Norská centrální banka dnes v souladu s očekáváním zvýšila úrokové sazby o půl bodu. Úrokové sazby zvedly také centrální banky na Filipínách či v Indonésii. Ve středu zvýšila sazby potřetí za sebou o 0,75 procentního bodu americká centrální banka.
Švýcarská centrální banka v dnešní tiskové zprávě nevyloučila, že bude ve zvyšování úroků pokračovat. Upozornila, že v případě potřeby je rovněž připravena k intervencím na devizovém trhu.
Meziroční růst spotřebitelských cen ve Švýcarsku v srpnu zrychlil na 3,5 procenta z červencových 3,4 procenta. Inflace je tak nejvyšší za 30 let a nachází se nad dvouprocentním cílem centrální banky.
"Inflace v srpnu stoupla na 3,5 procenta a pravděpodobně prozatím zůstane na zvýšené úrovni," uvedla dnes centrální banka. Upozornila, že inflaci nyní tlačí vzhůru zejména rostoucí ceny energií a potravin. Předpověděla, že v celém letošním roce bude průměrná inflace činit asi tři procenta, v příštím roce očekává pokles na 2,4 procenta.
Ke zvýšení úroků tento měsíc přikročily také například Evropská centrální banka (ECB) či americká centrální banka (Fed). V obou případech činil rozsah zvýšení základní sazby 0,75 procentního bodu.
Norská centrální banka dnes zvýšila úrokové sazby o půl procentního bodu na 2,25 procenta a signalizovala, že její cyklus zpřísňování měnové politiky se může chýlit ke konci, protože vnímá, že ekonomika na její kroky proti inflaci reaguje. Základní úroková sazba je v Norsku nyní nejvyšší od roku 2011 a norská centrální banka upozornila, že k dalšímu zvýšení přikročí i v listopadu.
"Měnová politika začíná mít utahující účinek na norskou ekonomiku," uvedli norští centrální bankéři v prohlášení. "Může to do budoucna naznačovat pozvolnější přístup k nastavování úrokových sazeb."
Švýcarský frank a norská koruna po rozhodnutí obou bank prohloubily ztráty.
Dnešní dopolední vývoj kurzu eura ke švýcarskému franku:
![13](/Fotobank/94540be4-4a6d-4f7b-af9e-c26285d01157?width=500&height=786&action=Resize&position=Center)
Turecká centrální banka dnes naopak překvapivě snížila svou základní úrokovou sazbu, a to o jeden procentní bod na 12 procent. Ke snížení úroků přikročila druhý měsíc po sobě, turecká lira po oznámení oslabila vůči dolaru na rekordní minimum. Centrální banka měnovou politiku uvolňuje v době, kdy jiné centrální banky jdou opačným směrem, aby pomohly zmírnit vysokou inflaci. Turecko má přitom nejvyšší míru inflace v Evropě, v srpnu přesáhla 80 procent a je nejvýše od roku 1998. Za růstem cen jsou hlavně výrazně dražší dovážené energie ve srovnání s loňským rokem.
Analytici očekávali, že po překvapivém snížení základních úroků na srpnovém zasedání měnového výboru centrální banka tentokrát ponechá sazby beze změn. Měnová autorita zároveň signalizovala, že bude kurz liry i celou tureckou ekonomiku podporovat.
Loni v září centrální banka snížila základní úrok o jeden bod na 18 procent, do konce roku pak základní sazba klesla na 14 procent. Tam zůstala až do letošního srpna, kdy ji centrální banka o jeden procentní bod snížila. Od loňského podzimu, kdy centrální banka začala snižovat sazby, kurz liry vůči dolaru klesl o více než 45 procent. Po dnešním oznámení o snížení úroků dolar k turecké měně zpevnil zhruba o 0,4 procenta na rekordních 18,40 liry. Před rokem stál dolar zhruba 8,75 liry.
Zdroje: ČTK, Bloomberg, Patria.cz