S novými projekcemi vývoje v globální ekonomice přišla před pár dny Danske Bank a já bych dnes o nich rád trochu pohovořil. Mimo jiné ukazují, že americká ekonomika by měla v roce 2022 růst v podstatě stejným tempem, jako ta čínská. Což by se třeba ještě před rokem zdálo jako finance fiction.
USA v čele: Následující tabulka shrnuje projekce DB a současný konsenzus. Ekonomové banky vidí ve svých věšteckých modelech vyšší tempo růstu všude, s konsenzem jsou v souladu jen u Evropy a Japonska v příštím roce. Oživení v USA by mělo být podle banky velmi silné a to samé platí o Číně, která by ale měla příští rok výrazně zpomalit. Spojené státy sice také, ale ne tak výrazně. A ve výsledku by se tak mohlo stát to, o čem jsem psal v úvodu – americké hospodářství poroste cca stejně rychle, jako to čínské.
![Světová ekonomika v letošním a příštím roce](/Fotobank/8fbae52e-c295-40b2-8a62-2656fa319e80?width=489&height=235&action=Resize&position=Center)
Na pandemickém poli DB pracuje s tezí, že teplejší jaro přinese konečně zlepšení i do Evropy a na podzim již kvůli vakcinaci nebude nutno ekonomiku zavírat ani v USA, ani v Evropě. Americká ekonomika pak bude v letech 2021 – 2022 těžit z rychlejšího otevírání a silnější stimulace. Vývoj v USA se promítne i do zbytku světa, ale Evropu bude brzdit pandemie a čínská vláda zase začne šlapat na brzdu. Čínská ekonomika tak podle DB v podstatě přistane na trendu, Evropa a Japonsko se na něj nedostanou dřív, jak v roce 2023 a Spojené státy se dostanou a budou se následně pohybovat nad ním.
Pohyb relativně k trendu je významným (i když ne dokonalým) ukazatelem inflačních tlaků. DB v následujícím grafu ukazuje, inflace se podle ní skutečně zvedne jen v USA. DB ale očekává, že Fed nebude s utahováním pospíchat.
![Světová ekonomika v letošním a příštím roce](/Fotobank/8d640ce4-0ad4-452e-849d-b736717da9d0?width=489&height=377&action=Resize&position=Center)
Co trhy? Je možné, že by prudké oživení v USA akciím uškodilo, jak někdy slyšíme? Nějaká verze této teze (co je dobré pro akcie není dobré pro ekonomiku/trh práce a naopak) se objevuje pravidelně. Její naplnění by nyní nastalo ve chvíli, kdy by oživení zvedlo sazby a výnosy obligací natolik, že by hodnotu akcií tlačily dolů více, než by jí nahoru táhlo ono oživení. Pro detaily viz třeba „Pár úvah o dalším vývoji na akciích a výnosech obligací“. (v kostce – vše záleží na tom, zda akcie (ne)odráží nerealistickou kombinaci růst/výnosy). Dnes jen následujícím grafem připomenu, že historicky je vztah mezi růstem ekonomiky a pohybem trhu skutečně značně volný:
![Světová ekonomika v letošním a příštím roce](/Fotobank/a337ee26-1e41-4d6a-83c0-cdaae07658d2?width=500&height=561&action=Resize&position=Center)
Zdroj: Twitter
Skrumáží bodů je odvážně proložena přímka. Pokud bychom čekali, že její sklon bude pozitivní (čím lepší ekonomika, o to výše trhy), mýlili bychom se. Podle ní platí mírný opak. Pokud dáme stranou malou vypovídací schopnost přímky, může to být dáno třeba tím, že trhy hledí dopředu. Možná by tak bylo lepší srovnávat výkon trhu s ekonomikou v roce následujícím. Ve větším detailu pak jde o korelaci mezi HDP na straně jedné a zisky, tokem hotovosti, sazbami a rizikovými prémiemi na straně druhé.