Nejdelší ruská hospodářská recese za téměř dvě desetiletí možná není tak hluboká, jak se zpočátku zdálo. Hrubý domácí produkt Ruska klesl loni o 0,2 procenta, podstatně méně, než očekávali analytici. A, jak ukazují ruské statistiky, lepší jsou i čísla za předešlý rok. Důvod? Především změny ve způsobu počítání výdajů na zbrojení.
Rusko je největším vývozcem energií, tamní ekonomika má ale kvůli propadu světových cen ropy za sebou složité období. První čísla za uplynulý rok ovšem naznačují, že útlum poněkud zmírnil. Důvodem je jednak stabilizace na trhu s ropou, ale také situace v důlním, zpracovatelském průmyslu a v zemědělství, kterému pomohly mimo jiné restrikce na dovoz.
Meziroční pokles (o zmiňovaných 0,2 procenta) tak přestřelil všechny odhady v anketě Bloombergu, které v průměru počítaly s poklesem o 0,5 procent.
Ruský statistický úřad si zároveň přichystal ještě jedno překvapení, totiž vylepšená data za rok 2015. Rusko tehdy kromě padající ropy řešilo i akutní dopady mezinárodních sankcí uvalených kvůli ruskému záboru Krymu a ruskému postoji k ukrajinské krizi. Podle původních dat se ekonomika předloni propadla o 3,7 procenta. Po upřesnění byl ale pokles mírnější, a to o pouhých 2,8 procenta.
Celkově se ruská ekonomika za oba zmíněné roky snížila o 3 procenta, což je pro Rusko nejmírnější hospodářská recese v historii.
To, co se změnilo, ale nebyla tolik produkce tamní ekonomiky, jako způsob, jak se upravily ruské výpočty. V nich se nově větší váha přikládá zbraním a vojenským programům. Jde přitom změny, které jdou ruku v ruce s celkovým posunem k mezinárodně uznávaným standardům. A zvýšení ruských výdajů na zbrojní systémy o desítky procent si s tímto trendem akorát podalo ruce, tvrdí podle Bloomberugu ekonomové. Tato změna měla podle všeho na svědomí velkou část revize ve výsledcích za rok 2015 a loňský výkon, uvedla ekonomka Jekatěrina Vlasovová ze společnosti v Moskvě.
Překvapení mohlo nastat na ruském ministerstvu hospodářství. To provádí vlastní výpočty a pouhé dva dny před zprávou statistického úřadu uvedlo, že ruská ekonomika loni klesla o 0,6 procenta.
Podle Alexeje Balajeva z poradenské společnosti Economic Expert Group, která poskytuje svoje služby ruské vládě, nemají pozměněné výsledky žádnou souvislosti s ruskou vojenskou kampaní v Sýrii ani s údajným angažmá na Ukrajině. Statistici se dívají na to, kdy je zařízení vyrobené, ne kdy se používá, uvedl také.
Nová metodika výpočtu by ale také mohla znamenat, že hlavní makročísla za letošní rok nebudou tak dobrá, jak se čeká, podotýká Vlasovová. Vláda v Kremlu totiž kvůli rozpočtovým tlakům výdaje na nové zbraně snižuje.
Ruská centrální banka dnes potřetí za sebou úrokové sazby nezměnila a uvedla, že šance na jejich snížení v tomto pololetí je menší. Souvisí to se záměrem oslabit ruskou měnu nákupem deviz. Podle ministerstva financí utratí ruská centrální banka od 7. února do 6. března ve forexových transakcích 6,3 miliardy rublů denně.
Výkon ruské měny patřil díky oživujícím cenám ropy loni k nejlepším na světě. Jenom od začátku letošního roku stoupl rubl o 3 procenta. Bloomberg odhaduje, že nákupy deviz oslabí ruskou měnu o 1 až o 5 procent.
![rubusd](/Fotobank/2dcd0d09-f102-4584-8b8b-22b36e40ba52?width=500&height=295&action=Resize&position=Center)
Zdroje: BBG, FT, Patria.cz