Míra inflace v Řecku v lednu meziročně překvapivě klesla z listopadových 0,3 procenta až na nulu. Podle harmonizovaného indexu spotřebitelských cen se tak dostala na minimum od roku 1996, kdy začal tamní statistický úřad inflaci podle současné metodiky sledovat. K poklesu cen přispívá hlavně slabá poptávka v důsledku hospodářské krize.
V prosinci byla míra řecké inflace na 0,3 procenta. Analytici s jejím dalším poklesem sice počítali, domnívali se však, že pokles bude mírnější. V anketě agentury Bloomberg analytici v průměru předpokládali, že se inflace sníží na 0,2 procenta.
"Proces dezinflace pokračuje, neboť sílí dopady úpravy platů a znát je i tlak na domácí poptávku," řekl ekonom finančního ústavu Eurobank Platon Monokrusos.
Meziroční růst indexu spotřebitelských cen, který je ukazatelem inflace, v Řecká podle dat tamního statistického úřadu (ELSTAT) klesá již od října. Tehdy rostl 0,9% tempem, o měsíc později to bylo již jen 0,4% růst a v prosinci potom již zmiňovaných 0,3 procenta.
"V dalších měsících bych nevyloučil ani negativní hodnotu indexu spotřebitelských cen, i když růst cen elektřiny z poslední doby může úpravu spotřebitelských cen přechodně i omezit," uvedl Monokrusos k výhledu dalšího vývoje řecké inflace.
Vývoj inflace v Řecku
![inflace GR.jpg](/Fotobank/066134ba-e9f5-4725-98d0-09166ea3ec44?width=500&height=182&action=Resize&position=Center)
Inflace v Řecku v období po vstupu země do eurozóny v roce 2001 vykazovala až dvakrát rychlejší růst než v ostatních členských zemích. Tempo růstu začalo zpomalovat až před pěti lety, kdy už bylo zřejmé, že má země problémy. Úsporná opatření, k nimž vláda sáhla, aby splnila podmínky čerpání mezinárodní finanční pomoci, situaci ještě zhoršila.
V loňském roce klesl řecký index spotřebitelských cen (HICP) dokonce pod úroveň zemí eurozóny. To se stalo poprvé o té doby, co Atény přijaly euro. Řecká vláda a Evropská komise očekávají, že se tamní index HICP letos nevyhne deflaci a ztratí 0,8 procenta.
(Zdroj: ČTK, ELSTAT, Reuters, Bloomberg)